Porovnanie návrhov Slovensko.Digital, SAPIE a SOIT s návrhom programového vyhlásenie vlády SR na roky 2016-2020 schváleným vládou SR 13.4.2016, v oblastiach týkajúcich sa informatizácie verejnej správy.

Informatizácia verejnej správy / e-Government má v PVV vlastnú kapitolu, ale podstatne sa jej dotýkajú aj viaceré ďalšie kapitoly, najmä Lepšie verejné rozhodovanie, Verejná správa, Právny štát a legislatívny proces, Informačná a kybernetická bezpečnosť, Politika boja proti korupcii, či Politika využívania fondov Európskej únie. 
Vo viacerých kapitolách sú uvádzané konkrétne priority v digitalizácii / elektronizácii služieb, vytvorenie informačných systémov a zlepšenie dostupnosti informácií.
Zvýšenie kvality služieb verejného sektora je jedným zo základných východísk pre činnosť vlády (úvod PVV), efektívna verejná správa je jednou zo štyroch prioritných prierezových politík (záver PVV) – v oboch prípadoch je informatizácia verejnej správy jedným z kľúčových nástrojov na ich dosiahnutie a naopak, aj v tejto oblasti je deklarovaný cieľ zlepšenia efektívnosti.
Informatizácia je takto skutočne prierezovou oblasťou, ktorá je prítomná skoro v každej kapitole PVV – ako máloktorá iná oblasť. Doterajší stav informatizácie nie je explicitne hodnotený, z niektorých vyjadrení nepriamo vyplýva de-facto pociťovaný zásadný nedostatok v tejto oblasti. 
V tejto oblasti považujeme za zásadnú podstatnú zmenu oproti doterajšiemu prístupu, čo predložený návrh PVV podporuje iba nepriamo. Výnimkou je centralizácia riadenia informatizácie spoločnosti pod vedením podpredsedu vlády pre investície – veľa teda bude záležať na nastavení ďalších krokov z tejto pozície.
Z priorít deklarovaných v našom vyhlásení sa v určitej forme do PVV dostali všetky, niektoré sú uvádzané podrobnejšie, iné iba vo forme deklarácie, alebo nepriamo. Viaceré z našich cieľov sú podporené v kapitolách sledujúcich všeobecné zlepšenie v danej oblasti, najmä program „hodnota za peniaze“ (kde je uvedená aj urýchlená revízia v oblasti informatizácie VS), otvorené vládnutie, participácia verejnosti na tvorbe verejných politík, zvyšovanie transparentnosti a prístup k informáciám.
Celkovo na základe miery rozpracovanosti v rámci PVV vidíme vytvorenie najviac pozitívnych predpokladov na realizáciu cieľa, ktorý sledujeme v našom vyhlásení, v oblasti centrálneho riadenia informatizácie VS, zvyšovania hodnoty za peniaze a reformy verejnej správy podporenej informatizáciou.
Naopak, nedostatočné uvedenie v PVV, v kombinácii so súčasným neuspokojivým stavom, vytvárajú zvýšené riziko na nedosiahnutie cieľa, ktorý sledujeme, v oblastiach participácie verejnosti na smerovaní informatizácie a jej projektov, transparentnosti v oblasti dodávateľov IT systémov, utajovaní projektov, opustení centrálnych monolitických projektov, prístup malých a stredných podnikov k projektom a agilný vývoj IS a skutočnú orientáciu na klienta pri budovaní nových služieb, už od ich návrhu až po hodnotenie úspešnosti projektov na základe spokojnosti používateľov.
Nasleduje tabuľka s porovnaním textov z nášho vyhlásenia a návrhu PVV schváleného vládou 13.4.2016.
Zeleno sú označené oblasti, kde miera rozpracovanosti v rámci PVV vytvára najviac pozitívne predpoklady na realizáciu cieľa, ktorý sledujeme v našom vyhlásení. Naopak, žlto sú označené oblasti, kde nedostatočné uvedenie v PVV, v kombinácii so súčasným neuspokojivým stavom, vytvárajú zvýšené riziko na nedosiahnutie cieľa, ktorý sledujeme.
V tabuľke použité skratky:
IS – kap. Informatizácia spoločnosti a jednotný digitálny trh 
LVR – kap. Lepšie verejné rozhodovanie
PVF – kap. Politika využívania fondov Európskej únie
Návrh z nášho vyhlásenia	Relevantné časti v PVV		
Zvýšenia transparentnosti informatizácie a zapojenie verejnosti do jej usmerňovania.	•	pokračovanie snahy otvorené vládnutie a programu OGP  (kap. 5)		
Rozhodnutia o dokumentoch s dopadom na smerovanie informatizácie, štandardoch a projektoch by sa mali robiť transparentne a so zohľadnením názorov odbornej i širokej verejnosti.	•	participácia občanov na tvorbe verejnej politiky, zvyšovanie transparentnosti rozhodovania VS, lepšia verejná kontrola (kap. Politika boja proti korupcii)
•	„Vláda vytvorí nástroje a platformy, ktoré zvýšia zapojenie verejnosti a občianskej spoločnosti do tvorby verejných politík.“ (kap. Verejná správa)
•	v legislatívnej oblasti participácia odbornej verejnosti a možnosť účasti každého záujemcu na normotvorbe (kap. Právny štát a legislatívny proces)
•	pri návrhu legislatívy dôraz na posudzovanie vplyvu na informatizáciu spoločnosti (kap. Právny štát a legislatívny proces)		
Zverejňovaním projektovej dokumentácie a subdodávateľov až po konečného realizátora a stanovením pravidiel obmedzujúcich konflikt záujmov by sa mali zabezpečiť transparentnosť vzťahov a odstrániť podozrenia z nekalého konania.	•	nepriamo zavedenie preventívnych opatrení za účelom zvýšenia transparentnosti (kap. Politika boja proti korupcii)
•	posilnenie kontrolných mechanizmov v zmluvných vzťahoch (kap. Politika boja proti korupcii)		
V utajenom režime by mali byť realizované iba nevyhnutné funkcie, nie celé moduly či informačné systémy.	•	nepriamo zvyšovanie štandardu transparentnosti VS (kap. 5)
•	nepriamo dôraz na otvorený bezpečný kybernetický priestor (kap. Informačná a kybernetická bezpečnosť)		
Reformy verejnej správy súčasne s informatizáciou.	•	modernizácia a ozdravenie VS s cieľom poskytnúť kvalitné a dostupné služby (kap. 1)
•	optimalizácia výkonu štátnej správy a meranie efektívnosti procesov, skvalitňovanie služieb VS, optimalizácia procesov VS (kap. Verejná správa)
•	„Vláda sa zameria na realizáciu a prijímanie takých opatrení, ktoré posunú Slovensko v oblasti elektronickej verejnej správy na úroveň priemeru EÚ. Tieto opatrenia budú vychádzať z dôslednej reformy procesov vo verejnej správe, pričom IKT prostriedky budú slúžiť ako významný podporný nástroj na implementáciu týchto reforiem.“ (kap. IS)		
Nie je efektívne „elektronizovať“ súčasné postupy papierového sveta. Informatizácia by mala byť spojená s dôslednou reformou procesov verejnej správy, tak aby boli v najširšej miere využité výhody moderných spôsobov komunikácie a budované boli proaktívne služby.	•	„Optimalizované procesy verejnej správy budú podporované prostriedkami informačno-komunikačných technológií, čím budú napĺňané ciele informatizácie spoločnosti. Vláda sa zaväzuje zabezpečiť trvalú udržateľnosť informačných systémov podporujúcich procesy v štátnej správe  pri styku občana so štátom prostredníctvom rôznych  prístupových  kanálov s garanciou informačnej bezpečnosti.“ (kap. Verejná správa)
•	cieľom projektov informatizácie je, „aby sa zjednodušila a zrýchlila  komunikácia  občana  so  štátnou  správou  a samosprávou,  minimalizovalo množstvo návštev na úradoch s koncentráciou úkonov na jednom mieste“ (kap. IS)
•	vo viacerých kapitolách uvedený dôraz na vytvorenie elektronických služieb		
Svet verejnej správy je potrebné otvoriť poskytovaním komplexných informácií	•	vo viacerých kapitolách sa uvádza zlepšenie informovanosti		
sprítupňovaním otvorených údajov a služieb prostredníctvom otvorených rozhraní	•	otvorené dáta a na dátach založené hospodárstvo (kap. IS)
•	podporená je iniciatíva otvoreného vládnutia, v rámci ktorej sú riešené aj otvorené údaje a služby
•	lepšie sprístupňovanie informácií je uvádzané vo viacerých kapitolách		
Zvýšenia efektívnosti investícií z verejných zdrojov do IT.	•	vyššia efektívnosť rozhodnutí verejnej správy je prierezová priorita, rozpracovaná detailne v samostatnej kapitole Lepšie verejné rozhodovanie
•	dôraz na zvýšenie transparentnosti a efektívnosti investícií do informatizácie spoločnosti (kap. IS)
•	legislatívne riešenie procesov plánovania, implementácie, prevádzky a podpory, ako aj monitoringu a hodnotenia výkonu riadenia v správe informačných technológií verejnej správy (kap. IS)		
Potrebujeme, aby bol rozvoj informačných systémov realizovaný efektívne, nevzbudzoval pochybnosti	•	skorá revízia informatizácie verejnej správy z hľadiska vyššej efektívnosti verejných výdavkov a lepších služieb štátu (kap. LVR)
•	posilnenie nezávislého hodnotenia zo strany NKÚ (kap. LVR)
•	väčšia rola ÚVO a vládnych auditov (kap. PVF)
•	v tejto oblasti sú relevantné viaceré opatrenia v oblasti zvyšovania transparentnosti, zmenšovania priestoru na nekalé konanie a zlepšenia procesu verejného obstarávania v kap. Politika boja proti korupcii		
... a umožňoval čo najširšie zapojenie aj malých a stredných podnikateľov.	•	nie je riešené,
•	nepriamo sa tejto oblasti týkajú nástroje na podporu MSP (kap. Hospodárska politika)		
Preto informačné systémy majú byť budované modulárne a agilne a je vhodné upustiť od centrálnych monolitických projektov.	•	nie je explicitne riešené		
Štát by mal sledovať najvyššiu hodnotu za peniaze a presadiť postupy v nákupe IT, ktoré naplnia tento cieľ a prispejú k zvýšeniu konkurencie. 	•	porovnávanie s najlepšou praxou doma aj v zahraničí (kap. LVR)
•	dôraz na záväzné ukazovatele a ich sledovanie (kap. PVF)		
Investície do IT by mali byť podložené dôslednými analýzami alternatív spolu so zhodnotením ich ekonomickej výhodnosti.	•	„Rozhodnutia o kľúčových investíciách, politikách, regulácii správania občanov a firiem a prevádzkových výdavkoch štátu budú prechádzať komplexným hodnotením.“ (kap. LVR)		
Všade, kde je to možné, majú byť znovupoužité existujúce riešenia, autorské práva k dielam na zákazku má vykonávať objednávateľ a použitý má byť prístup OpenSource.	•	nie je explicitne riešené		
Centrálne riadenej informatizácie a digitalnej ekonomiky.	•	vytvorenie centrálneho riadenia informatizácie spoločnosti a uplatňovanie nadrezortného princípu je detailne riešené v kap. Informatizácia spoločnosti a jednotný digitálny trh		
Informatizácia verejnej správy a rozvoj digitálnej ekonomiky potrebujú lepšiu koordináciu. Navrhujeme, aby Vláda SR presadila centrálne riadenie informatizácie a podpory a rozvoja digitálnej ekonomiky na nadrezortnom princípe, s cieľom tesnejšej koordinácie, zvýšenia prehľadnosti a efektívnosti realizovaných aktivít a vyššou mierou kontroly dodržiavania záväzných pravidiel a stanovených priorít.	•	vytvorenie centrálneho riadenia informatizácie spoločnosti a uplatňovanie nadrezortného princípu je detailne riešené v kap. Informatizácia spoločnosti a jednotný digitálny trh
•	kontrola dodržiavania záväzných pravidiel a priorít (kap. IS)
•	centrálne riadenie významných investícií do projektov informačných systémov (kap. IS)		
Štátna správa by si mala vytvoriť silnejšie kompetencie v oblasti IKT s cieľom zníženia závislosti od externých dodávateľov.	•	nepriamo „Preto si  vláda kladie za  cieľ, aby pre štát pracovali tí najlepší, aby boli náležite ohodnotení,  a aby  v spoločnosti požívali vážnosť.“ (kap. 5)
•	nepriamo posilnenie princípov nestrannosti a riešenie konfliktu verejného záujmu (kap. Politika boja proti korupcii)
•	„opatrenia, vďaka ktorým bude štát kombináciou primeraných nástrojov postupne zvyšovať vlastnú schopnosť architektonického a programového riadenia informatizácie verejnej správy“ (kap. IS)		
Orientácie na klienta.	•	zvýšenie kvality služieb VS je jedným zo základných východísk činnosti vlády (úvod)
•	služby orientované na verejnosť „v zmysle novej NKIVS“ (kap. IS)		
Nie je dôležitý „počet“ služieb eGovernmentu, ale nakoľko pomáhajú používateľom.	•	dôraz na maximalizáciu benefitov pre občanov a podnikateľov pri informatizácii spoločnosti (kap. IS)
•	princíp „jeden krát a dosť“ (kap. IS)		
Organizácie verejnej správy by mali od začiatku projektov aktívne pracovať s cieľovými skupinami používateľov, v snahe vytvoriť elektronické služby, ktoré používatelia potrebujú,	•	nie je explicitne riešené		
... sú ergonomické a jednoduché na použitie.	•	nie je explicitne riešené		
Realizované by mali byť cielené programy vzdelávania používateľov na prácu s eGovernmentom.	•	zvyšovanie dôvery vo využívanie služieb e-Governmentu (kap. IS)
•	vzdelávanie a povedomie v oblasti kybernetickej bezpečnosti (kap. Informačná a kybernetická bezpečnosť)		
Pre vytvorené elektronické služby by sa mala zisťovať využívanosť a spokojnosť používateľov ako dôležitá súčasť kritérií pre posudzovanie IT projektov.	•	nie je explicitne riešené