Z á p i s

z rozporového konania na úrovni štatutárov 

Účastníci rozporového 
konania:                    	viď priložená prezenčná listina					

Dátum a čas:            	19. marca 2016, 11 30 hod.
 	
Miesto konania:	Národný bezpečnostný úrad, Budatínska 30, Bratislava

Predmet:	Prerokovanie zásadných pripomienok uplatnených v rámci medzirezortného pripomienkového konania k návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

1.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnila nasledovné zásadné pripomienky:

Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	Čl. II	Žiadame vypustiť prvý a šiesty novelizačný bod a v jedenástom bode vypustiť navrhované znenie § 60b ods. 2. Odôvodnenie: V dôvodovej správe k návrhu zákona predkladateľ deklaruje nasledovný zámer: ,,dosiahnutie súladu vnútroštátneho právneho poriadku s nariadením Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 910/2014 zo dňa 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (ďalej len „nariadenie eIDAS“).“. Navrhovaná zmena s deklarovaným zámerom žiadnym spôsobom nesúvisí a jej implementácia do vnútroštátneho právneho poriadku nie je uvedeným nariadením Európskej únie vyžadovaná. Vzhľadom na to, že povinnosť používať spoločný modul centrálnej elektronickej podateľne z doterajšej právnej úpravy nevyplývala, zmena bude mať negatívny dopad na všetky elektronické služby implementované v rámci programu Operačného programu informatizácie spoločnosti, ktoré využívajú vlastný modul elektronickej podateľne v súlade s aktuálne platným znením zákona o e-Governmente. Navrhovaná zmena bude mať negatívny dopad na rozpočet a fungovanie elektronických služieb bez jasného prínosu pre občana. Jej prijatím by zároveň došlo k deformácii trhových mechanizmov a konkurenčného prostredia v prospech jedného výrobcu (súčasného dodávateľa modulu centrálnej elektronickej podateľne pre Ústredný portál verejnej správy) a monopolizácii jeho postavenia, čo je v rozpore s verejným záujmom. Navrhované znenie prvého bodu je zmätočné v kontexte s platným znením § 10 ods. 2 zákona o e-Governmente. Uvádzaciu vetu prvého bodu odporúčame zosúladiť s bodom 34 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. Táto pripomienka je zásadná.	Zásadná	A	Na rozporovom konaní Národný bezpečnostný úrad navrhol, že do návrhu zákona o dôveryhodných službách bude zakotvená právna úprava elektronických podateľní tak, ako je v súčasnosti upravená v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších predpisov. Generálna prokuratúra SR s návrhom Národného bezpečnostného úradu súhlasila. 

Rozpor bol odstránený.

	

2.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnilo nasledovné zásadné pripomienky:

Ministerstvo financií Slovenskej republiky	Doložka vplyvov	V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) a) je potrebné uviesť pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, aj keď tento vplyv nie je možné v súčasnosti kvantifikovať; nemožno súhlasiť s konštatovaním, že z návrhu vyplýva len negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pretože v § 13 sú navrhované sankcie za porušenie zákonných ustanovení a súčasne sa menia aj správne poplatky, b) v bode 9. Vplyvy navrhovaného materiálu sa uvádza, že rozpočtový vplyv bude len čiastočne zabezpečený, pričom v Analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu časti 2.1.1. Financovanie návrhu je uvedené, že finančné prostriedky vyplývajúce z návrhu budú zabezpečené v rámci schválených limitov rozpočtu v jednotlivých rokoch bez dodatočných požiadaviek na rozpočet; uvedené žiadam zosúladiť a do doložky vplyvov jednoznačne uviesť, či budú finančné prostriedky v rozpočte zabezpečené celkom alebo len čiastočne, c) uviesť, ak z návrhu vyplývajú vplyvy aj na iné subjekty verejnej správy, aj tieto subjekty a doplniť aj kvantifikáciu vplyvov na rozpočet verejnej správy podľa zdrojov, programovej štruktúry a jednotlivých rokov, d) z technického hľadiska v časti Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu bode 2. 1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu tabuľke č. 1 vypustiť riadok „štátny rozpočet“, údaje v ňom uvedené uviesť v riadku „rozpočtové prostriedky“ a vyplniť všetky relevantné tabuľky analýzy vplyvov, e) do bodu 6. 1. analýzy vplyvov na informatizáciu spoločnosti doplniť služby, zavedenie ktorých bude mať vplyv na informatizáciu spoločnosti; ide o zverejňovanie minimálnych identifikátorov certifikačných politík, vzorov tlačív, zoznamov oprávnení a iných informácií na webovom sídle úradu, f) upraviť časť Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu bod 2.2.2. Výpočty vplyvov na verejné financie, v ktorom sa uvádza, že zdroje EÚ (vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu) v rokoch 2017 a 2018 budú financované z kapitoly NBÚ z Operačného programu Integrovaná infraštruktúra 2014 - 2020 v rámci projektu Informačný systém Elektronické služby; upozorňujem, že uznesením vlády SR č. 171/2014 k návrhu operačného programu Integrovaná infraštruktúra 2014 – 2020 bolo určené, že Ministerstvo dopravy a regionálneho rozvoja SR bude riadiacim orgánom pre operačný program a Ministerstvo financií SR ako sprostredkovateľský orgán pre prioritnú os č. 7 – Informačná spoločnosť a podľa uznesenia vlády SR č. 519/2014 k Štruktúre subjektov implementácie európskych štrukturálnych a investičných fondov na programové obdobie 2014 - 2020 a zabezpečenie administratívnych kapacít do roku 2016 plní funkciu platobnej jednotky pre prioritnú os č. 7 – Informačná spoločnosť OP Integrovaná infraštruktúra Ministerstvo financií SR, na ktorom bol v roku 2015 v rámci programovej štruktúry vytvorený medzirezortný program OEJ Informačná spoločnosť 2014 – 2020, prostredníctvom ktorého budú realizované projekty v rámci prioritnej osi č. 7 OP Integrovaná infraštruktúra.
	Zásadná	A	Doložka vplyvov bola v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky prepracovaná. 

Zásadná pripomienka bola akceptovaná.	
Ministerstvo financií Slovenskej republiky	§ 14	V odseku 1 písm. b) žiadam vypustiť text „najmä overovanie kvalifikovaného elektronického podpisu alebo kvalifikovanej elektronickej pečate, formáty kvalifikovaného elektronického podpisu alebo kvalifikovanej elektronickej pečate, formáty kvalifikovaných certifikátov, formáty pre informácie o štatúte platnosti alebo zrušenia kvalifikovaného certifikátu (OCSP/CRL)“, pretože tieto náležitosti nemôžu byť z dôvodu interoperability upravené na národnej úrovni.	Zásadná	N	Ministerstvo financií Slovenskej republiky po vysvetlení, že štandardy, ktoré bude vydávať Národný bezpečnostný úradu budú pre
a)	požiadavky požadované osobitným predpisom, vo vykonávacích  aktoch nezverejnených vo vestníku Európskej únie,
b)	národné rozšírenia pre dôveryhodnú infraštruktúru, 
c)	dôveryhodné služby pred účinnosťou tohto zákona

odstúpilo od pripomienky.

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo financií Slovenskej republiky	§ 16	Žiadam vypustiť odsek 4 z dôvodu nevykonateľnosti. Navrhované znenie len ponecháva v existencii súčasný register systémových certifikátov, avšak po zrušení mechanizmu zapisovania certifikátov a ich overovania voči zoznamu bude takéto ustanovenie nevykonateľné a overovanie certifikátov elektronických pečatí orgánov verejnej moci v reálnom čase nemožné. Je preto potrebné ponechať platnú právnu úpravu, s určitými zmenami a predmetnú problematiku upraviť v samostatnom ustanovení napríklad takto: „§ ... (1) Úrad vedie register certifikátov. Register certifikátov je informačným systémom verejnej správy, ktorého správcom je úrad. V registri certifikátov vedie úrad zoznam kvalifikovaných certifikátov pre elektronickú pečať, ktoré boli vydané orgánu verejnej moci. (2) Orgán verejnej moci je oprávnený zapísať kvalifikovaný certifikát pre elektronickú pečať, ktorý mu bol vydaný, do registra certifikátov a je povinný bezodkladne oznámiť úradu, že došlo k zrušeniu zapísaného certifikátu. Úrad zapíše do registra certifikátov kvalifikovaný certifikát pre elektronickú pečať na žiadosť orgánu verejnej moci, ktorému bol vydaný a bezodkladne po oznámení zrušenia zapísaného certifikátu zápis certifikátu v registri zruší. (3) Overenie kvalifikovanej elektronickej pečate, ktorej kvalifikovaný certifikát pre elektronickú pečať je zapísaný v registri certifikátov, sa vykoná podľa zoznamu platných kvalifikovaných certifikátov pre elektronickú pečať. (4) Úrad je povinný každý deň vydať zoznam platných kvalifikovaných certifikátov pre elektronickú pečať, ktoré sú zapísané v registri certifikátov a zverejniť ho na svojom webovom sídle. (5) Zoznam platných kvalifikovaných certifikátov pre elektronickú pečať platí 24 hodín od jeho vydania a kvalifikovaný certifikát pre elektronickú pečať, uvedený v tomto zozname, sa považuje za platný počas celej doby platnosti tohto zoznamu, ak sa nepreukáže opak.“.
	Zásadná	N	Dohoda medzi Národným bezpečnostným úradom, Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Úradom vlády Slovenskej republiky, že úprava registra systémových  certifikátov bude riešená v zákone č. 305/2013 o e-Governmente (presunuté znenie zo zákona č. 215/2002 Z. z.).

V § 16 určená povinnosť zriadiť OCSP najneskôr  do 31.12.2017.

Rozpor bol odstránený.	
Ministerstvo financií Slovenskej republiky	Čl. II 	Žiadam vypustiť body 4, 5, 7 a 8 a do čl. I za § 9 vložiť nový § 10 tohto znenia: „§ 10 Autentifikačný kvalifikovaný certifikát Autentifikačný kvalifikovaný certifikát je kvalifikovaný certifikát, ktorý fyzická osoba, právnická osoba alebo orgán verejnej moci používa na účely identifikácie osoby a autentifikácie pri prístupe k informačnému systému alebo elektronickej komunikácii, ktoré súvisia s výkonom verejnej moci, alebo na účely prístupu alebo disponovania s elektronickou schránkou.xx) Autentifikačný kvalifikovaný certifikát okrem údajov podľa osobitného predpisu22) obsahuje ako dodatočné osobitné atribúty6) a) údaj o tom, že ide o autentifikačný kvalifikovaný certifikát, b) identifikátor osobyyy) fyzickej osoby, fyzickej osoby podnikateľa, právnickej osoby alebo orgánu verejnej moci, ktorým bol vydaný.“. Poznámky pod čiarou k odkazom xx a yy znejú: „xx) § 3 písm. l) zákona č. 305/2013 Z.z. v znení zákona č. 273/2015 Z.z. yy) § 3 písm. n) zákona č. 305/2013 Z.z. v znení zákona č. 273/2015 Z.z.“. Vzhľadom na dôležitosť procesu autentifikácie je nevyhnutné, aby autentifikačný certifikát bol kvalifikovaným certifikátom. Zároveň zastávam názor, že táto právna úprava vecne patrí do zákona o dôveryhodných službách, rovnako, ako úprava mandátnych certifikátov, preto je potrebné presunutie ustanovení do zákona o dôveryhodných službách a z hľadiska obsahu ponechanie dnešnej úpravy, s nevyhnutnými pojmovými zmenami.	Zásadná	N	Na rokovaní Ministerstvo financií Slovenskej republiky súhlasilo s úpravou autentifikačných certifikátov v zákone č. 305/2013 Z. z. o e-Governmente.
Zároveň bolo dohodnuté, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky bude splnomocnené na  vydanie vyhlášky k autentifikačným certifikátom. Uvedená vyhláška bude pripravená v spolupráci s Úradom vlády Slovenskej republiky s účinnosťou od 1.7.2016.

Rozpor bol odstránený.

3.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky  k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnilo nasledovné zásadné pripomienky:

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	Čl. II	1. Žiadame vypustiť novelizačný bod 1 v čl. II. Túto pripomienku považuje Ministerstvo kultúry SR za zásadnú. 
2. Žiadame vypustiť novelizačný bod 6 v čl. II. Túto pripomienku považuje Ministerstvo kultúry SR za zásadnú. 
3. V novelizačnom bode 11 v čl. II žiadame v navrhovanom § 60b vypustiť odsek 2. Túto pripomienku považuje Ministerstvo kultúry SR za zásadnú. 
Odôvodnenie: Predložené novelizačné návrhy žiadnym spôsobom nesúvisia s nevyhnutnými úpravami legislatívy súvisiacej s nariadením Európskeho parlamentu a rady č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (ďalej len „nariadenie EIDAS“). Pripomienkované novelizačné návrhy v častiach, v ktorých ich formou zásadnej pripomienky žiadame vypustiť, nemajú žiaden súvis s implementáciou nariadenia EIDAS, svojím charakterom podstatným spôsobom obmedzujú konkurenčné prostredie v predmetnej oblasti. Vo svojej podstate prispejú k zníženiu konkurenčného potenciálu Slovenskej republiky a k neefektívnemu ako aj nehospodárnemu nakladaniu s verejnými financiami.
	Zásadná	ČA	Na rozporovom konaní Národný bezpečnostný úrad navrhol, že do návrhu zákona o dôveryhodných službách bude zakotvená právna úprava elektronických podateľní tak, ako je v súčasnosti upravená v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších predpisov, s tým že predpokladaná doba existencie elektronickej podateľne tak ako je nastavená v súčasnosti je 7 rokov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky s návrhom Národného bezpečnostného úradu súhlasilo. 

Rozpor odstránený

4.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky  k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnilo nasledovné zásadné pripomienky:

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	§ 14	Navrhovaný § 14 je splnomocňovacím ustanovením pre Národný bezpečnostný úrad na vydanie záväzných štandardov, ktoré upravujú podrobnejšie požiadavky požadované osobitným predpisom v implementačných aktoch nezverejnených vo vestníku EÚ a národné rozšírenie pre dôveryhodnú infraštruktúru a dôveryhodné služby. Uvedené skutočnosti boli doposiaľ predmetom úpravy vyhlášok Národného bezpečnostného úradu, ktoré sa návrhom zákona zrušujú. V tejto súvislosti upozorňujeme predkladateľa, že ak majú byť nahradené vyhlášky, ktoré sú všeobecne záväznými právnymi predpismi, malo by sa tak stať právnymi predpismi rovnakej právnej sily. Nahradiť vykonávacie predpisy záväznými štandardmi, ktoré nemajú povahu právneho predpisu, nepovažujeme za vhodné z dôvodu, že ich znenie sa stane nevykonateľným a naviac povedie k zvýšeniu právnej neistoty v otázke technických parametrov, ktoré sa viažu k problematike elektronického podpisu. Túto pripomienku považujeme za zásadnú.	Zásadná	N	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky po vysvetlení, že štandardy, ktoré bude vydávať Národný bezpečnostný úrad nebudú obsahovať práva a povinnosti ani obsah doterajších vyhlášok, ale len technickú špecifikáciu, odstúpilo od pripomienky.

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	§ 15	Konštrukcia právnej úpravy obsiahnutá v osobitných právnych predpisoch vyplýva zo základu, ktorý je podľa platného právneho stavu ustanovený práve v zákone o elektronickom podpise. Nie je preto pravdou, že by osobitné predpisy určovali rámec kvalifikovanosti podpisu alebo vymedzovali parametre, ktoré musí podpis spĺňať, ale naopak, osobitné predpisy tvoria len ad hoc nadstavbu základnej regulácie obsiahnutej v zákone č. 215/2002 Z. z. V tomto kontexte nerozumieme ani konštatovaniu uvedenému v dôvodovej správe: „Pojem „elektronický podpis“ sa používa v rôznych právnych predpisoch ako všeobecné označenie pojmov „elektronický podpis“, „zdokonalený elektronický podpis“, „zdokonalený elektronický podpis založený na kvalifikovanom certifikáte“ a „kvalifikovaný elektronický podpis“, kde priamo z uvedeného miesta v právnom predpise vyplýva, aká úroveň bezpečnosti sa vyžaduje a teda od akej úrovne bezpečnosti je možné použiť jednotlivé typy podpisov alebo pečatí.“. Túto pripomienku považujeme za zásadnú.	Zásadná	N	Príslušné ustanovenia z dôvodovej správy vypustené.
Po vysvetlení Národným bezpečnostným úradom Ministerstvo spravodlivosti odstúpilo od pripomienky. 

Rozpor bol odstránený.	
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	Čl. II	V bode 9 sa navrhuje zmena ustanovenia zákona č. 305/2013 Z. z., podľa ktorej správca modulu elektronických schránok aktivuje elektronickú schránku právnickej osoby a zapísanej organizačnej zložky (tzv. povinná aktivácia elektronických schránok právnických osôb a zapísaných organizačných zložiek) nie 1. augusta 2016, ale až 1. februára 2018. Vzhľadom na skutočnosť, že Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky pripravuje systémové zmeny zamerané najmä na zlepšenie vymožiteľnosti práva, ktoré bezprostredne súvisia s potrebou zriadenia a aktivácie predmetných elektronických schránok právnických osôb a zapísaných organizačných zložiek, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky zásadne nesúhlasí s posunutím dátumu aktivácie týchto elektronických schránok až k 1. februáru 2018. Vzhľadom na pripravované systémové zmeny a s prihliadnutím na časovú náročnosť týchto zmien požadujeme možné posunutie aktivovania elektronických schránok právnických osôb a zapísaných organizačných zložiek najneskôr na 1. januára 2017. Túto pripomienku považujeme za zásadnú.
	Zásadná	N	Ministerstvo financií Slovenskej republiky navrhuje posunúť termín aktivácie elektronických schránok  na 1. februára 2018.Ministerstvo financií Slovenskej republiky zásadne nesúhlasí s návrhom Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky a posunutím povinnej aktivácie elektronických schránok pre právnické osoby na skorší termín. Posunutie účinnosti považujeme za potrebné najmä z dôvodu, že stále nie je vyriešená otázka alternatívneho autentifikátora, čo obmedzuje prístup zahraničným štatutárom. Rovnako je posunutie vhodné z dôvodu potreby ešte väčšieho rozšírenia eID. Cieľom posunu automatickej aktivácie je výlučne snaha zaviesť povinne aktívne schránky až v momente, kedy bude dostatočné množstvo subjektov schopné ich bezproblémovo využívať. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky trvá na termíne 1. januára 2017.

Rozpor trvá.	

5.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnilo nasledovné zásadné pripomienky:

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	Všeobecná 	5. Návrh zákona nešpecifikuje povinnosti podpisovateľa či pôvodcu pečate, ktoré navrhujeme do návrhu zákona dopracovať. V prípade zmien údajov v kvalifikovanom certifikáte (napr. zmena mena) nie je definovaná povinnosť podpisovateľa či pôvodcu pečate požiadať o zrušenie kvalifikovaného certifikátu.	Zásadná	N	Uvedené povinnosti pre tento typ kvalifikovaných dôveryhodných služieb budú uvedené v povinnej certifikačnej politike, ktorú zverejní úrad na svojom webovom sídle. Podľa nej bude musieť postupovať vydavateľ a aj ostatné strany ako subjekt. Požiadavky certifikačnej politiky sa uvedú v CPS dokumente, ktorý je zverejnený na webovom sídle vydavateľa certifikátov a na ktorý sa odkazuje z vydaného certifikátu z rozšírenia certifikačnej politiky.

Po vysvetlení Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky Národný bezpečnostný úrad upraví znenie tak, že v § 3 ods. 4 doplní ustanovenie, že v certifikačnej politike budú musieť byť ustanovené technické parametre pre práva a povinnosti podpisovateľa a pôvodcu pečate. 

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	§ 2	1. V § 2 ods. 1 a 2 žiadame vzhľadom na potrebu jednotnej legislatívnej úpravy, aby identifikátor osoby bol jednoznačne konkretizovaný v tomto zákone a nie odkazom na zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci (zákon o e-Governmente), ktorý aj tak identifikátory presne nedefinuje, ale len ďalej odkazuje na osobitné predpisy. Odôvodnenie: Akákoľvek zmena identifikátora uvádzaného v kvalifikovanom certifikáte bude mať dopad na existujúce informačné systémy verejnej správy a ich nevyhnutné prispôsobenie sa takýmto zmenám (a teda aj ďalšie investície). Rovnako musí byť koncepcia odsúhlasená Architektonickou kanceláriou verejnej správy.
	Zásadná	N	Po vysvetlení Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky Národný bezpečnostný úrad odstráni z § 2 ods. 1 a 2 slová „nepovinný dodatočný“ s tým, že odkaz nad slovom „osobitný atribút“ bude odkazovať na čl. 28 ods. 3 a čl. 38 ods. 3 nariadenia eIDAS.
 
Rozpor bol odstránený. 
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	§ 14 	3. Vzhľadom na potrebu jednotnej legislatívnej úpravy žiadame, aby bolo v § 14 ods. 1 a 2 presne definované, ktoré záväzné štandardy je úrad splnomocnený vydať. Akákoľvek zmena vo formátoch uvedených v § 14 ods. 1 písm. b) bude mať dopad na existujúce informačné systémy verejnej správy a ich nevyhnutné prispôsobenie sa takýmto zmenám (a teda aj ďalšie investície).	Zásadná	N	Po vysvetlení Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky Národný bezpečnostný úrad akceptoval pripomienku s tým, že v predmetnom ustanovení sa vypustí slovo  „najmä“. 

Rozpor bol odstránený. 
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	§ 16	4. Ustanovenie § 16 ods. 4 žiadame vypustiť v plnom rozsahu. Odôvodnenie: Zmeny týkajúce sa architektúry eGovernmentu musia byť predložené a schválené Architektonickou kanceláriou verejnej správy a musia byť koncepčne podložené dôvodmi, ktoré zabezpečia koordinovaný postup a súlad navrhovaných zmien s celkovou architektúrou eGovernmentu. Tieto koncepcie neboli ani prerokované s Ministerstvom vnútra SR na žiadnom rokovaní Architektonickej kancelárie verejnej správy.	Zásadná	ČA	Na základe dohody na rozporovom konaní medzi Národným bezpečnostným úradom, Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Úradom vlády Slovenskej republiky,  bude úprava registrových systémových  certifikátov riešená v zákone č. 305/2013 o e-Governmente.
V prechodných ustanoveniach sa uvedie povinnosť zriadiť OCSP  do 31.12.2017.

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	Čl. II	6. Žiadame vypustiť bod 1 a všetky nadväzujúce ustanovenia týkajúce sa centrálnej elektronickej podateľne, ako aj bod 4. Odôvodnenie: Zmeny týkajúce sa architektúry eGovernmentu musia byť predložené a schválené Architektonickou kanceláriou verejnej správy a musia byť koncepčne podložené dôvodmi, ktoré zabezpečia koordinovaný postup a súlad navrhovaných zmien s celkovou architektúrou eGovernmentu. Tieto koncepcie neboli ani prerokované s Ministerstvom vnútra SR na žiadnom rokovaní Architektonickej kancelárie verejnej správy.	Zásadná	N	Na rozporovom konaní Národný bezpečnostný úrad navrhol, že do návrhu zákona o dôveryhodných službách bude zakotvená právna úprava elektronických podateľní tak, ako je v súčasnosti upravená v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších predpisov. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky s návrhom Národného bezpečnostného úradu súhlasilo.

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	Čl. II	7. V bode 7 navrhujeme zmeniť „ods. 2“ na „ods. 3“, teda aby predmetné ustanovenie splnomocňovalo na vydanie vykonávacieho predpisu Ministerstvo vnútra SR a nie Úrad vlády SR. Odôvodnenie: Príprava a tvorba všeobecného záväzného predpisu o vydávaní autentifikačných certifikátov musí byť v kompetencii Ministerstva vnútra SR. Zároveň všetky zmeny týkajúce sa architektúry eGovernmentu musia byť predložené a schválené Architektonickou kanceláriou verejnej správy a musia byť koncepčne podložené dôvodmi, ktoré zabezpečia koordinovaný postup a súlad navrhovaných zmien s celkovou architektúrou eGovernmentu. Tieto koncepcie neboli ani prerokované s Ministerstvom vnútra SR na žiadnom rokovaní Architektonickej kancelárie verejnej správy.	Zásadná	N	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky bude splnomocnené na  vydanie vyhlášky k autentifikačným certifikátom. Uvedená vyhláška bude pripravená v spolupráci s Úradom vlády Slovenskej republiky s účinnosťou od 1.7.2016.
Zároveň bolo dohodnuté, že Ministerstvo financií Slovenskej republiky upraví autentifikačné certifikáty v zákone č. 305/2013 Z. z. o e-Governmente.

Rozpor bol odstránený.
	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	Čl. III	8. V čl. III žiadame vypustiť body 1 a 2. Odôvodnenie Povinná aktivácia bezpečnostného osobného kódu v procese vydávania občianskeho preukazu je v súčasnej dobe ťažko realizovateľná, vzhľadom na demografické zloženie obyvateľstva, nedostatočnú úroveň informatickej znalosti a obavy zo zneužitia. Takto naformulované znenie by znemožnilo dodatočné zvolenie bezpečnostného osobného kódu po vydaní občianskeho preukazu. Vzhľadom na to, že navrhujeme vypustiť bod 1, bod 2 nemá opodstatnenie.	Zásadná	N	Protichodné návrhy Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky v čl. III neboli na rozporovom konaní vyriešené. 

Rozpor trvá.
	
6.	Úrad vlády Slovenskej republiky si k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnil nasledovné zásadné pripomienky:

Úrad vlády Slovenskej republiky	Čl. II	Čl. II, bod 1 Zmeniť textáciu doplneného textu nasledovne: „Ak ide o funkcie elektronickej podateľne, orgány verejnej moci sú pri výkone verejnej moci na ich zabezpečenie povinné používať spoločný modul podľa odseku 3 písm. d) s výnimkou prípadu, kedy orgán verejnej moci prevádzkuje elektronickú schránku, ktorej je majiteľom, vlastnými prostriedkami podľa §16, ods. 7, vtedy je oprávnený používať spoločný modul podľa odseku 3 písm. d).“. Odôvodnenie: Orgány verejnej moci prevádzkujúce elektronické schránky na vlastných systémoch môžu mať na podporu funkcionality elektronickej schránky podľa iných ustanovení zákona 305/2013 postavené vlastné podateľne.	Zásadná	N	Na rozporovom konaní Národný bezpečnostný úrad navrhol, že do návrhu zákona o dôveryhodných službách bude zakotvená právna úprava elektronických podateľní tak, ako je v súčasnosti upravená v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších predpisov.  Úrad vlády Slovenskej republiky s návrhom Národného bezpečnostného úrade súhlasil. 

Rozpor bol odstránený.	

7.	Verejnosť si k  návrhu zákona o dôveryhodných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov uplatnila nasledovné zásadné pripomienky:

Verejnosť	§ 8  	Pripomienka za Slovensko.Digital. k§8 a §9, zásadná pripomienka Pripomienka: Obmedziť možnosť vydávania nových mandátnych certifikátov a naplánovať ukončenie ich používania Odôvodnenie: Ustanovenia o mandátnych certifikátoch sú prenášané z doterajšieho zákona o elektronickom podpise a predstavujú špecifické „slovenské“ využitie kvalifikovaných certifikátov, ktoré aj podľa dôvodovej správy je v súlade s nariadením eIDAS iba prostredníctvom výnimky pre „dodatočné atribúty“ v čl.28 ods.3. Zachovaním tohto špecifika vzniká problém s medzinárodnou interoperabilitou, keďže použitie a interpretácia mandátnych certifikátov bude možná iba v softvérových prostriedkoch vyvinutých špecificky pre slovenské prostredie. Túto skutočnosť považujeme za porušenie časti čl.28 ods.3 nariadenia požadujúceho vylúčenie vplyvu na interoperabilitu. Podľa dôvodovej správy, „Tento druh kvalifikovaného certifikátu pre elektronický podpis umožňuje definovať pozíciu podpisovateľa, ak ide o osobu oprávnenú konať v zastúpení (napr. konateľ organizácie, štatutár, splnomocnenec a pod.), ale tiež napr. notára, sudcu, znalca. Ide o prípady, kedy je potrebné, aby tretia strana (príjemca podpísaného dokumentu) bola informovaná o právnom statuse, pracovnom alebo funkčnom zaradení podpisovateľa.“ Pripomíname, že právny status podpisovateľa je obvykle uvedený ako súčasť dokumentu, ktorý je podpisovaný. Pritom existujúcich možností právneho statusu či „pozície“ je veľké množstvo, a v realite sa vyskytujú mnohé špecifické situácie, že nie je ani predpokladané pokryť všetky možnosti v tejto oblasti mandátnymi certifikátmi. Pokiaľ ide o situáciu, kedy „podpisovateľ“ je iba v určitom pracovnom alebo funkčnom zaradení v organizácii v ktorej mene je podpisovanie vykonávané, je vhodné použiť na podpísanie kvalifikovanú elektronickú pečať tejto organizácie. Ide o analógiu s postupom autorizácii listinných dokumentov okrúhlou pečaťou organizácie verejnej správy. Tento spôsob je žiadúci aj z dôvodu zníženia rizika podvodu zo strany podpisujúcej osoby a evidencie podpísaných dokumentov za organizáciu. Zároveň v §23 zákona č.305/2013 je v súčasnosti uvedených celkovo 5 spôsobov preukazovania oprávnenia konať v mene inej osoby, pričom použitie mandátneho certifikátu je jeden z nich. Eliminácia ostatných spôsobov nie je zamýšľaná (a nepokladáme ju ani za možnú), pričom dokážu plne pokryť všetky situácie, kedy sú aktuálne používané mandátne certifikáty. Preto sú mandátne certifikáty nadbytočné a iba zvyšujú komplikovanosť spracovania elektronických dokumentov. Pokiaľ ide o možnosť efektívneho strojového spracovania informácie o právnom statuse či pozícii podpisovateľa, túto je možné efektívne ukladať v rámci typových položiek elektronického formulára ktorý má byť autorizovaný. Toto riešenie je štandardné pre strojové spracovanie ostatných položiek elektronického dokumentu, preto predstavuje aj najmenšie náklady na realizáciu pre vyjadrenie právneho statusu či pozície podpisovateľa. V súčasnosti sú mandátne certifikáty iba málo rozšírené, čo zjednudušuje ich postupné nahradenie inými technikami – v budúcnosti to bude náročnejšie. Zároveň je prevádzkovanie mandátnych certifikátov pomerne finančne nákladné, nakoľko je pre nich potrebné prevádzkovať samostatný register, udržiavať špecifickú legislatívu, technické normy, špecifické činnosti certifikačných autorít, špecificky upravené softvérové prostriedky v ktorých sú vužívané. Vzhľadom na postupnú unifikáciu legislatívneho, ale aj technologického prostredia v oblasti elektronického podpisu v EÚ nie je jasný zmysel prevádzkovania tejto špecifickej národnej úpravy z dlhodobého hľadiska. Považujeme za vhodné začať čím skôr s postupným útlmom ich používania s cieľom ich úplného nahradenia inými technikami, najmä tými čo sú už dnes legislatívne predpokladané. Zásadné zmeny v legislatíve súvisiace s nariadením o eIDAS považujeme za vhodnú príležitosť na začatie tohto procesu.
	Zásadná	N	Z diskusie vyplynulo, že panuje všeobecná zhoda možnosti zrušenia mandátnych certifikátov v budúcnosti. Navrhovateľ pripomienky, Ministerstvo financií Slovenskej republiky, Úrad vlády Slovenskej republiky a Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky vypracujú analýzu o možnosti ukončenia používania mandátnych certifikátov do budúcnosti.

Po vysvetlení Slovensko.Digital odstúpilo od pripomienky. 

Rozpor bol odstránený.

Verejnosť	§ 10 	Pripomienka za Slovensko.Digital. k §10 ods.2, zásadná pripomienka Pripomienka: Znenie ods.2 nahradiť nasledovným: „Overovanie zhody zariadenia na vyhotovenie kvalifikovaného elektronického podpisu, alebo zariadenia na vyhotovenie kvalifikovanej elektronickej pečate v procese certifikácie sa nevzťahuje na aplikáciu na vyhotovenie alebo overenie podpisov.“ Odôvodnenie: Podľa Art. 56 nariadenia o eIDAS: „z rozsahu certifikačnej povinnosti by sa mali vylúčiť aplikácie na vyhotovenie podpisov.“ Preto navrhované vyžadovanie procesu certifikácie aj pre aplikácie na vyhotovenie (alebo overovanie) podpisov považujeme za nesúlad s nariadením. Zároveň z aktuálne platnej právnej úpravy nie je pre aplikácie na vyhotovenie a overovanie podpisov overenie zhody v procese certifikácie vo všeobecnosti vyžadované a nevidíme dôvod na sprísnenie pravidiel v tejto oblasti.
	Zásadná	N	Na rozporovom konaní po vysvetlení Národným bezpečnostným úradom došlo k dohode, že Národný bezpečnostný úrad upraví dôvodovú správu tak, že v uvedenom prípade ide len o možnosť a nie povinnosť certifikovať aplikáciu.

Rozpor bol odstránený.	
Verejnosť	Čl. II	Pripomienka za Slovensko.Digital. k Čl.II, bod 10, t.j. §60 ods.12, zásadná pripomienka. Pripomienka: Žiadame vypustiť bod 10. Odôvodnenie: Povinnosť používať elektronické formuláre podľa náležitostí zákona o eGovernmente je všetkým povinným osobám známa najneskôr od októbra 2013. Prechodné obdobie 3 roky považujeme za dostatočné na prispôsobenie sa tejto povinnosti. Súhlasíme s odôvodnením zosúladenia prechodných období, avšak za kľúčové v tejto veci považujeme prechodné obdobie podľa §60 ods.1 – výkon verejnej moci elektronicky. Schopnosť správne používať elektronické formuláre je jedným z pilierov efektívnej a automatizovanej elektronickej komunikácie, ďalšie predĺženie prechodného obdobia by znamenalo priznanie zásadného zlyhania informatizácie verejnej správy.
	Zásadná	N	Na rozporovom konaní sa Ministerstvo financií Slovenskej republiky zaviazalo, že do  Rady vlády pre digitalizáciu predloží analýzu, akým spôsobom sa upravia podmienky tak, aby sa tento termín ďalej nepredlžoval.

Rozpor bol odstránený.	
Verejnosť	Čl. II	Pripomienka za Slovensko.Digital. k Čl. II, bod 11, t.j. §60b, ods. 2, zásadná pripomienka.  Pripomienka: Na koniec znenia ods.2 doplniť vetu: „To sa nevzťahuje na povinnosť umožniť prijímanie elektronických dokumentov prostredníctvom modulu centrálnej elektronickej podateľne.“ Odôvodnenie: Súhlasíme s myšlienkou centrálneho a jednotného zabezpečenia opakujúcich sa úkonov pri výkone verejnej moci elektronicky. Ak jediným dôvodom na prevádzkovanie množstva inak nepotrebných softvérových komponentov má byť “povinnosť prevádzkovať v zmysle podmienok projektov”, tak vzhľadom na efektívne vynakladanie prostriedkov odporúčame hľadať možnosti ako ďalšie roky nevynakladať prostriedky na prevádzku a údržbu týchto komponentov. Elektronické podanie považujeme za jeden zo základných stavebných blokov eGovernmentu. Navrhovaný stav, kedy do roku 2020 by bolo pre odosielateľa podanie potrebné zisťovať “zo zoznamu, ktorý vedie Národný bezpečnostný úrad a zverejňuje na svojom webovom sídle” aká je adresa konkrétnej podateľne zásadne zvyšuje nároky na zručnosti používateľa a rovnako aj aplikačného vybavenia zabezpečujúceho pre používateľa zasielanie podaní.
	Zásadná	A	Na rozporovom konaní Národný bezpečnostný úrad navrhol, že do návrhu zákona o dôveryhodných službách bude zakotvená právna úprava elektronických podateľní tak, ako je v súčasnosti upravená v zákone č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších. Slovensko.Digital s návrhom Národného bezpečnostného úradu súhlasilo.

Rozpor bol odstránený.

V Bratislave, 20. mája 2016

Schválili:

.........................................................
Generálna prokuratúra Slovenskej repulbiky

.........................................................
Ministerstvo financií Slovenskej repulbiky

.........................................................
Ministerstvo kultúry Slovenskej repulbiky

.........................................................
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej repulbiky

.........................................................
Ministerstvo vnútra Slovenskej repulbiky

.........................................................
Úrad vlády Slovenskej repulbiky

.........................................................
Slovensko.Digital 

.........................................................
Národný bezpečnostný úrad 
plk. JUDr. Roman Konečný

......................................................................
Zapísal: kpt. Mgr. Michal Kormaňák